Historie deskriptivní geometrie na Vysokém učení technickém v Brně
 
Lucie Zrůstová  
Vysoké učení technické v Brně, fakulta stavební, ústav matematiky a deskriptivní geometrie mail: zrustová.l@fce.vutbr.cz 

Abstrakt
Příspěvek se zabývá historií výuky deskriptivní geometrie na Vysokém učení technickém. Deskriptivní geometrie byla jedním z prvních předmětů, které se na VUT učily. V příspěvku jsou srovnány počty hodin a náplň tohoto předmětu od založení VUT až do současnosti. 
1	Deskriptivní geometrie od založení VUT do 2. světové války
Po dlouhých letech snažení byla v roce 1899 v Brně založena druhá česká technika -Vysoké učení technické. Jedním ze zakládajících profesorů byl i Jan Sobotka, který vyučoval deskriptivní geometrii. Ta byla jedním z prvních předmětů,  které se na technice učily. Po dlouhou dobu byla i povinným předmětem státní zkoušky pro obory inženýrské a pozemní stavitelství a pro obor stavby strojů. 
Deskriptivní geometrii měli jako povinný předmět studenti prvního ročníku. Náplň předmětu závisela z velké části na profesorovi: Promítání ortogonální, klinogonální a centrální.  Axonometrie. Konstruktivní teorie technicky důležitých křivek a ploch. V zimním semestru měli studenti 4 hodiny přednášek a 6 hodin cvičení, v letním semestru bylo přednášek i cvičení po 6 hodinách. V roce 1904 byl Jan Sobotka  jmenován řádným profesorem matematiky na české univerzitě v Praze a na VUT tedy zůstalo neobsazeno profesorské místo. Deskriptivní geometrii suploval několik měsíců vládní rada Vincenc Jarolímek.
 V roce 1905 byl jmenován profesorem Bedřich Procházka. S jeho příchodem se mění i náplň: Promítání ortogonální, klinogonální a centrální. Obrazy číslované. Axonometrie ortogonální i klinogonální. Základy perspektivy. Základy projektivní geometrie. Středová kolineace rovinná i prostorová. Geometrie kinematická. Konstruktivní teorie technicky důležitých křivek a ploch (posuvných, rotačních, přímkových, rozvinutelných a zborcených; plochy terrainu).  Sestrojování světelných intenzit. Hodinová dotace 6/6, 6/4. 
Od roku 1906 se předmět jmenuje Deskriptivní geometrie spojená s geometrií polohy. Náplň tohoto předmětu je stejná jako v minulém roce, v letním semestru je nyní 6 hodin cvičení a přibylo projektivní geometrie.
V roce 1908 odchází prof. Procházka do Prahy na českou techniku. Deskriptivní geometrii supluje Miloslav Pelíšek, který je v únoru 1909 jmenován řádným profesorem. V roce 1911 je z deskriptivní geometrie vyřazena geometrie kinematická, která se učí jako nepovinný předmět. Hodinová dotace je nyní 4/4 po oba semestry. 
V roce 1926 odchází prof. Pelíšek na odpočinek a deskriptivní geometrii učí Jiří Klapka (asistent na stolici matematiky). Mimořádným profesorem se v roce 1928 stává dr. tech. Josef Klíma (řádný 1931).
Od roku 1928 je pro všechny specializace společná část Deskriptivní geometrie (hodinová dotace  4/4 po oba semestry): 
Středové promítání se základy projektivní geometrie.  Kótované promítání.  Kolmá a šikmá axonometrie.  Plochy 2. stupně rotační a obecné.  Plochy obecně, křivky na těchto plochách a jejich křivosti.  Rotační a šroubové plochy, jejich řezy a proniky. 
Studenti stavebního inženýrství a architektury mají navíc: Výhody při obvyklém osvětlení, zvláště ploch rotačních. Řešení střech. Lineární perspektiva. Obecná teorie zborcených ploch a aplikace na zborcené plochy vyskytující se ve stavebnictví. Topografické plochy.
Studenti strojního a elektrotechnického inženýrství mají ještě: Základy kinematické geometrie v rovině a v prostoru.  Zborcené plochy obecně a užití na Plückerův konoid a zborcené plochy kinematicky vytvořené, obzvláště šroubové. Základní úlohy o plochách topografických. 
2	Brněnská technika v poválečném období
V letech 1939 - 1945 byly české vysoké školy uzavřeny. Po válce byla technika obnovena v celém svém předválečném rozsahu. 
V následující tabulce jsou uvedeny hodinové dotace v jednotlivých oborech:

Školní rok	Archi-tektura	Strojní       inž.	Elektr.  inž.	Inženýrské stavitelství	Geodeti	
	Zimní s.	Zimní s.	Zimní s.	Zimní s.	Letní s.	Zimní s.	Letní s.	
1948/49	3/3	4/4	3/2	4/3	2/3	3/3	3/3	
1949/50	4/3	4/3	4/2	3/3	4/3	4/3	2/3	
1950/51	2/2	2/2	2/2	3/0	2/0	3/3	2/2	

V roce 1951 byla založena Vojenská technická akademie v Brně. Původně se nepočítalo s udržením civilní techniky. Nakonec se  z techniky stala Vysoká škola stavitelská s fakultami inženýrského stavitelství, architektury a pozemního stavitelství, k nimž byla přičleněna fakulta slévárenství  (bez zeměměřičů). Nově byl zbudován ústav matematiky a deskriptivní geometrie pod vedením prof. Klapky.
V roce 1956 bylo obnoveno VUT s fakultami inženýrského stavitelství, architektury a pozemního stavitelství, a energetiky. Ústav matematiky vyučoval matematické předměty na všech fakultách až do roku 1961, než se plně rozběhly na nově zřízených fakultách strojní a elektrotechnické samostatné katedry matematiky.

Literatura

[1]	Otakar Franěk: Dějiny České vysoké školy technické v Brně. Díl 1, do roku 1945,  VUT, Brno, 1969.	
[2]	Otakar Franěk: Dějiny České vysoké školy technické v Brně. Díl 2, VUT, Brno, 1975.	
[3]	Emil Müller: Der Unterricht in der Darstellenden Geometrie an den Technischen Hochschulen, K.k Hof- und Staatsduckerei, Vídeň, 1911.	
[4]	Archiv VUT.